![](/sites/default/files/styles/responsive_16_9_960w/public/exedra_tarragona1.jpg?h=88161a17&itok=mO42cQo3)
![](/sites/default/files/styles/responsive_16_9_960w/public/node_images/exedra_tarragona1.jpg?h=def3cf70&itok=mg1Jmqq7)
![](/sites/default/files/styles/responsive_16_9_960w/public/node_images/exedra_tarragona2.jpg?h=def3cf70&itok=CEE99KBt)
![](/sites/default/files/styles/responsive_16_9_960w/public/node_images/exedra_tarragona3.jpg?h=def3cf70&itok=9YdTlcqt)
![](/sites/default/files/styles/responsive_16_9_960w/public/node_images/exedra_tarragona4.jpg?h=def3cf70&itok=u1jVMFhw)
![](/sites/default/files/styles/responsive_16_9_960w/public/node_images/exedra_tarragona5.jpg?h=def3cf70&itok=25M1QXJm)
![](/sites/default/files/styles/responsive_16_9_150w/public/node_images/exedra_tarragona1.jpg?h=def3cf70&itok=vLwLu_M7)
![](/sites/default/files/styles/responsive_16_9_150w/public/node_images/exedra_tarragona2.jpg?h=def3cf70&itok=UcsM7lyZ)
![](/sites/default/files/styles/responsive_16_9_150w/public/node_images/exedra_tarragona3.jpg?h=def3cf70&itok=LSAHKo20)
![](/sites/default/files/styles/responsive_16_9_150w/public/node_images/exedra_tarragona4.jpg?h=def3cf70&itok=i4cDU7Ik)
![](/sites/default/files/styles/responsive_16_9_150w/public/node_images/exedra_tarragona5.jpg?h=def3cf70&itok=_2ktitSd)
(Arquebisbat de Tarragona) Fa un any les intervencions arqueològiques, realitzades pels equips del Museu Bíblic Tarraconense (MBT) i l’Institut Català d’Arqueologia Clàssica (ICAC), a l’angle nord-occidental del Claustre de la Catedral van documentar restes d’una de les exedres —sales de planta quadrangular o semicircular per a usos administratius, representatius o de culte als emperadors divinitzats— del recinte sagrat del Temple d’August. Aquest dissabte una jornada de portes obertes iniciava la voluntat de museïtzar-la i obrir-la al públic.
Aquest espai formarà part permanentment del Museu Diocesà de Tarragona. El visitant, a partir d’un discurs museogràfic i de una sèrie d’imatges reconstructores, pot fer un recorregut per la transformació d’aquest espai, des del segle I dC fins a l’actualitat. Per a l’execució del projecte s’ha comptat amb la col·laboració dels Serveis Territorials de Cultura de la Generalitat de Catalunya i el patrocini de la Diputació de Tarragona, la Fundació Privada Mútua Catalana, el Capítol Catedralici i l’Arquebisbat.
En l’acte d’inauguració del dijous 1 de desembre, l'Arquebisbe de Tarragona, Jaume Pujol, ha manifestat que «l’Església de Tarragona ha estat al llarg del temps compromesa amb la investigació, conservació i difusió del patrimoni i vol continuar exercint aquesta tasca amb sentit evangèlic i responsabilitat cívica». «Necessitem de l’ajuda de les administracions per donar aixopluc a iniciatives com les que estem vivint», ha afegit. Jaume Pujol ha expressat la urgència d’obrir aquest espai a la ciutadania. «Som conscients que l’espai que presentem avui està en una primera fase però és suficient per no tenir ni un minut més aquest tresor tancat».
Per la seva part, Andreu Muñoz, arqueòleg i un dels directors del projecte juntament amb Josep Maria Macias i Imma Teixell, ha explicat l’evolució de la intervenció arqueològica realitzada des de fa un any fins arribar a l’actualitat posant en valor la rellevància històrica i arquitectònica d’aquesta troballa. «En pocs metres quadrats l’espai convida al visitant a fer un recorregut que va des del segle I fins el segle XX. Romanitat i cristiandat s’impliquen en una mateixa realitat».
Des del Museu Diocesà de Tarragona, la seva directora, Sofia Mata, ha manifestat l’agraïment a totes aquelles institucions i persones col·laborades en el projecte tècnic d’adequació i ha expressat el seu orgull per la dignificació d’aquest espai que «enriquirà tant la visita al Museu Diocesà, al Claustre, com a la Catedral en el seu conjunt».
El degà del Capítol Catedral i vicari general de l’arxidiòcesi, Joaquim Fortuny, ha destacat els bons resultats de la intervenció en aquest espai que albergava les antigues dependències canonicals. «L’arquebisbe Bernat Tort, l’any 1154, va instaurar una comunitat de Canonges regulars de l’orde de Sant Agustí que van ubicar les seves dependències al voltant del claustre. En aquesta estança, doncs, naixia la cura pastoral i immaterial de l’Església mare que és la Catedral, de la qual nosaltres som hereus», ha dit. L’acte ha comptat amb la intervenció dels representants de les institucions col·laborades i seguidament s’ha visitat l’espai recent museïtzat.
Us ha agradat poder llegir aquest article? Si voleu que en fem més, podeu fer una petita aportació a través de Bizum al número
![Donatiu Bizum](/sites/default/files/styles/responsive_960w/public/2022-07/Logo-Bizum_3.png?itok=TBwi53a0)
o veure altres maneres d'ajudar Catalunya Religió i poder desgravar el donatiu.